Vilnius, gegužės 21 d. (BNS). Finansų ministerija antradienį pasiūlė papildomas lėšas gynybai surinkti vienu procentiniu punktu didinant pelno mokesčio tarifą, pakeliant akcizą degalams, įvedant mokestį daliai draudimo sutarčių.
Papildomas 1 proc. pelno mokesčio tarifas biudžete atsispindėtų tik 2026 metais, dabar jis siekia 15 proc. Kad papildomų lėšų gynybai būtų ir 2025 metais, ministerija siūlo metams pratęsti laikinojo bankų solidarumo įnašo galiojimą.
„Numatome, kad išskirtinės aplinkybės, susiformavusios finansų sektoriuje, išlieka dar bent 2025 metais, todėl įstatymas (laikinojo solidarumo įnašo – BNS) yra koreguojamas tam, kad būtų galima užtikrinti, jog bus papildomų pajamų“, – spaudos konferencijoje antradienį sakė finansų ministrė Gintarė Skaistė.
Siūloma, kad įnašas už 2025 metus, kaip ir už 2024-uosius, būtų skaičiuojamas pagal 2019–2022 metų grynąsias palūkanų pajamas. Jo tikimasi surinkti apie 60 mln. eurų.
Taip pat siūloma padidinti mažų įmonių lengvatinį pelno mokesčio tarifą nuo 1 iki 6 proc., atsisakyti specialaus pelno mokesčio režimo draudimo ir sveikatos sektoriams bei automobilių atskaitos ribojimo susieto su žalumu.
„Pagrindinės papildomos pajamos iš pelno mokesčio tarifo padidinimo būtų 2026 metais, tačiau dėl to, kad yra mokamas avansinis pelno mokestis, dalis pajamų būtų jau ir 2025-aisiais“, – sakė G. Skaistė.
Be to, siūloma grįžti prie ankstesnės Vyriausybės iniciatyvos daugiau nei dukart – nuo 45 tūkst. iki 20 tūkst. eurų – mažinti metinių pajamų ribą dirbantiems su verslo liudijimu. Daugiau nei 20 tūkst. eurų uždirbantieji turėtų registruoti individualią veiklą.
Pasak G. Skaistės, 84 proc. verslo liudijimų turėtojų apyvarta yra mažesnė nei 20 tūkst. eurų, todėl jų pokyčiai nepaliestų.
Taip pat, be plano didinti akcizus per artimiausius trejus metus, papildomai siūloma 6 centais (akcizas ir pridėtinės vertės mokestis) didinti akcizus visų rūšių kurui.
Pasak finansų ministrės, dėl šių pakeitimų kuras vidutiniškai pabrangtų 6 centais.
Be to, papildomų lėšų ketinama surinkti įvedant 10 proc. įnašą draudimo sutartims, netaikant jo gyvybės draudimui ir fizinių asmenų civilinės atsakomybės draudimui.
G. Skaistė pabrėžė, kad toks mokestis taikomas daugelyje Europos Sąjungos valstybių.
„Draudimo sektorius yra išskirtinis, jam netaikomas pridėtinės vertės mokestis. Tačiau kitose valstybėse taikomas specialus draudimo sektoriaus apmokestinimas (...). Todėl siūlome apsvarstyti galimybę apmokestinti draudimo sektoriaus apimtis“, – teigė ministrė.
Pasak G. Skaistės, dėl įnašo draudimo sutartims dar bus konsultuojamasi su rinka, todėl jis galėtų būti taikomas tik nuo 2025-ųjų vidurio.
Pasak Finansų ministerijos, Seimui priėmus siūlymus 2025 metais į valstybės biudžetą galėtų būti papildomai surinkta 297,8 mln. eurų, 2026 metais – 421,2 mln. eurų, 2027 metais – 436,5 mln. eurų.
Ministerija teigia, kad šie pasiūlymai leis iki 2030 metų padidinti gynybos finansavimą iki maždaug 3 proc. bendrojo vidaus produkto.
Asignavimai krašto apsaugai didinami siekiant greičiau išvystyti diviziją Lietuvos kariuomenėje ir priimti Vokietijos brigadą.
Autoriai: Giedrius Gaidamavičius, Saulius Jakučionis
Redaktorė Roma Pakėnienė
[email protected], Verslo naujienų skyrius